Postoje dvije zore: lažna zora kojom ne nastupa vrijeme sabah namaza i nije zabranjeno jesti, piti i spolno općiti onome koji želi postiti, i stvarna zora, sa kojom nastupa vrijeme sabah namaza, i zabranjuje se hrana, piće i spolno općenje prilikom posta, i to je ona na koju se ukazuje riječima Uzvišenog: “… i jedite i pijte dok vam se ne razjasni bijela nit od crne niti zore…” (El-Bekare, 187)
Allahov poslanik, sallallahu alejhi ve sellem, je jasno ukazao na razliku među njima u mnogobrojnim hadisima, u nekim od njih se navodi razlika između njih shodno svojstvima, a u drugima se navodi razlika u propisima, dok su u nekim spomenute zajedno osobine i propisi.
Način razlikovanja je jasno naveden u govoru ashaba, tabi'ina i imama učenjaka nakon njih.
Kaže Ibn Kesir rhm,: “Kaže Abdurrezzak: Obavijestio nas je Ibn Džurejdž od Ata'a da je rekao: Čuo sam Ibn Abbasa da kaže: To su dvije zore: pa što se tiče one koja zasja na nebu, ta ne dozvoljava niti zabranjuje išta, nego je zora koja se jasno ukaže na vrhovima brda ta koja zabranjuje piće.”
Kaže Ata’: A ako zasja na nebu – a sijanje je da se pojavi uzdužno na nebu – nije zabranjeno piti postaču niti klanjati, niti će ga proći hadždž, međutim kada se raširi na vrhovima planina, zabranjeno je piti postaču i propustio je hadždž.
![](https://takvaluk.com/wp-content/uploads/2022/04/prava-zora-i-lazna-zora.jpg)
Kaže Ibn Kudame rhm: “Sve skupa uzevši: vrijeme sabaha nastupa izlaskom druge zore po konsenzusu, i na njega upućuju predaje prenesene u pogledu određivanja vremena namaza, i to je bjelina raširena na obzorju i naziva se stvarnom zorom jer ti iskreno govori i ukazuje na nastupanje zore.”
Zora je ono što objedinjuje bjelinu i crvenilo i od toga se čovjek u čijoj se boji kože objedinjuje bjelina i crvenilo naziva ‘asbeh’ (‘zoran’). Što se tiče prve (lažne) zore, to je bjelilo koje se širi prema gore, bez širenja, i za njega se ne veže nijedan propis i naziva se lažnom zorom, potom ne prestaje odabrano vrijeme vrijeme dok se ne ukaže dan.
![](https://takvaluk.com/wp-content/uploads/2022/04/prava-i-lazna-zora.jpg)
Kaže šejh Ibn Usejmin rhm: “Učenjaci spominju da je između nje, tj.lažne zore, i druge tri razlike:
Prva: da se prva (lažna) zora pruža vertikalno, a ne horizontalno, tj. pruža se uzdužno od istoka prema zapadu, a druga se širi od sjevera prema jugu (horizontalno).”
Druga: da se prva lažna zora pomračuje, tj. biva kratko vrijeme, a onda se pomrači (tj.nestaje), a druga se ne pomračuje nego se povećava svjetlost.
Treća: da je druga zora povezana sa horizontom, tj. da nema tmine između nje i horizonta, a prva zora je rastavljena od horizonta tminom.
Da li išta proizilazi iz prve zore? Ništa ne proizilazi iz nje od stvari Šerijata, niti imsak, niti post, niti je nastupilo vrijeme sabah namaza, propisi se svi vežu za drugu zoru.”
Što se tiče onoga što se nalazi u takvimima, to nije povjerljiv izvor u poznavanju vremena nastupanja sabah namaza, jer je utvrđena greška u ovim takvimima.
Prema ovome, ako ste u stanju pratiti vrijeme nastupanja sabaha sami, radit ćete po tome u namazu i postu, a ako niste, nećete klanjati dok vam ne prevlada mišljenje da je nastupilo vrijeme sabah namaza.
Što se tiče posta, možete jesti i piti dok ne budete čvrsto uvjereni da je nastupila zora, prema riječima Uzvišenog: “I jedite i pijte dok vam se ne razjasni bijela nit od crne niti zore”.
Kaže šejh Ibn Usejmin rhm: “Sve dok ne bude čvrsto ubjeđen da je zora nastupila može se jesti i piti makar i sumnjao, dok ne bude ubjeđen.” (Fetvas – sijam)
A Allah zna najbolje.
NAPOMENA: PREMA ISKUSTVENIM PODACIMA, VREMENSKA RAZLIKA IZMEĐU ZORE U TAKVIMU IZ-A I NASTUPANJA STVARNE ZORE ZA PODNEBLJE BALKANA JE OKO 45 MINUTA, ZA LJETNI PERIOD, DOK JE ZA ZIMSKI PERIOD OVA RAZLIKA MANJA.
Radi predostrožnosti, najbolje je prestati sa sehurom 30 minuta nakon zore po takvimu IZ-a, a potom sačekati 20 minuta i klanjati sabah.
Od najpreciznijih vaktija jeste vaktija na sajtu https://vaktija.dev/ https://vaktija.dev/